## Izveidot buferus

##

Buferis ir platība, kas aptver noteiktu attālumu no kāda punkta, līnijas vai zonas elementa.

Buferus parasti izmanto, lai radītu platības, ko var vēl vairāk analizēt, izmantojot rīku, piemēram, Pārklājuma slāņus. Piemēram, ja jautājums ir "Kuras ēkas atrodas viena kilometra attālumā no skolas?", atbildi var atrast, izveidojot viena km buferi ap skolu un pārklājot ar buferi slāni, kas satur ēkas. Gala rezultāts ir šo ēku slānis viena kilometra attālumā no skolas.

Ja Lietot pašreizējo kartes pārklājumu ir atzīmēts, tad buferi veidosies tikai elementiem pašreizējā kartes pārklājumā. Ja nav atzīmēts, visi elementi ievades slānī tiks buferēti, arī pašreizējā kartes pārklājuma ārpusē.

## Ievadiet bufera lielumu

Jūs varat ievadīt vienu vai daudzas distances vērtības, atdalot vērtības ar atstarpi. Jūs varat arī norādīt atribūtu ievades slānī, kas satur distances vērtības, klikšķinot Lauku.

## Opcijas

zvēlieties, kā jūs vēlaties buferu pārklāšanos. Attiecībā uz jebkuru buferi, kas ir uz cita bufera, kopīgos laukumus var saglabāt (pārklājas), vai apvienot (izšķīdina).

Lietojot daudz distances, jūs varat izvēlēties, kā pārstāvēt distanci no pēdējās bufera distances; arepiemēram, ja distances ir 10 un 14:

- Izvēloties Riņķus results in buffers that go from 0 to 10 and 10 to 14.
- Choosing Disks rezultātā ir buferi no 0 līdz 10 un no 0 līdz 14.

## Opcijas

Izvēlieties, kā jūs vēlaties buferu pārklāšanos. Attiecībā uz jebkuru buferi, kas ir uz cita bufera, kopīgos laukumus var saglabāt (pārklājas), vai apvienot (izšķīdina).

Kad izveido vienu buferi ap laukuma elementu (ievadīta viena distance), jūs varat izvēlēties, vai buferētais elements ir vai nav iekļauts rezultāta buferī.

Kad lieto daudz distances, jūs varat izvēlēties, kā reprezentēt distanci no pēdējā bufera distances; piemēram, ja distances ir 10 un 14:

- Izvēloties Riņķus rezultējas buferos no 0 līdz 10 un no 10 līdz 14.
- Izvēloties Diskus rezultējas buferos no 0 līdz 10 un no 0 līdz 14.

## Opcijas

Izvēlieties, kā jūs vēlaties buferu pārklāšanos. Attiecībā uz jebkuru buferi, kas ir uz cita bufera, kopīgos laukumus var saglabāt (pārklājas), vai apvienot (izšķīdina).

Kad izveido vienu buferi ap līniju (ievadīta viena distance), varat izvēlēties, kuru līnijas pusi buferēt. Tipiski, jūs izvēlaties abas puses. Labā un kreisā tiek noteiktas, it kā jūs ietu no pirmās x, y koordinātes uz līnijas (starta) uz pēdējo x, y koordināti (beigu). Izvēloties labo vai kreiso pusi parasti nozīmē, ka jūs zinat, kā līnijas veidotas virzienos (piem., upju tīkla augšpuse un lejpuse). Līniju beigās buferi var būt noapaļoti (Aplis) vai taisni (Līdzens).

Kad izveido daudz buferus (vairāk par vienu distanci), jūs varat izvēlēties, kā reprezentēt distanci no pēdējā bufera distances; piemēram, ja distances ir 10 un 14:

- Izvēloties Riņķus rezultārā ir buferi no 0 līdz 10 un no 10 līdz 14.
- Izvēloties Diskus rezultārā ir buferi no 0 līdz 10 un no 0 līdz 14.

## Rezultāta slāņa nosaukums

Šis ir slāņa nosaukums, kas tiks izveidots iekš jūsu Mans Saturs un pievienots kartei. Noklusējuma nosaukums ir balstīts uz analīzes tipu un ievades slāņa nosaukumu. Ja slānis jau pastāv, jums tiks lūgts apstiprināt, vai vēlaties to pārrakstīt.

Lietojot Saglabāt rezultātu izvelkamajā lodziņā jūs varat norādīt nosaukumu mapē iekš Mans Saturs kur rezultāts tiks saglabāts.